Naujienos
![](https://www.forest.lt/uploads/_CGSmartImage/0001_vizitas-suomijoje_dd1_1719898197-51da1f527debd36e794b0c047a55c750.jpg)
Vizitas į Suomiją susipažinti su informacijos apie miškus rinkimu, apdorojimu ir panaudojimu
Birželio 17-19 d. LMSA deleguoti specialistai kartu su Valstybinės miškų tarnybos specialistais bei VĮ Valstybinių miškų urėdijos, VĮ Registrų centro ir Vytauto Didžiojo universiteto atstovais lankėmės Suomijos valstybinius miškus prižiūrinčioje įmonėje Metsähallitus/Forestry Ltd (centrinėje būstinėje Kajaani mieste) ir Suomijos miškų centre Metsakeskus/Finnish Forest Centre (centrinėje būstinėje Joensuu mieste).
Susipažinome su informacijos apie Suomijos miškus rinkimu, apdorojimu, jos panaudojimu miškų ūkinės ir gamtosauginės veiklos planavimui bei įgyvendinimui. Nenutrūkstamas informacijos apie miškus rinkimas ir jos atnaujinimas bei šia informacija grįsti sprendimai yra kertinis Suomijos miškų ūkio akmuo ir čia suomiai yra ženkliai pažengę.
Pagrindinis vizito akcentas – informacijos apie miškus rinkimas nuotoliniais metodais pritaikant pažangiausias žemės paviršiaus dangos skenavimo technologijas (LIDAR). Ši technologija paremta lazerinio skenavimo prietaiso, nešamo orlaivio ar drono, didelės spartos lazerio spindulio siunčiamais impulsais. Lazerinės spinduliuotės atspindžių nuo žemės paviršiaus ir augmenijos pagalba gaunami aukštos kokybės žemės reljefo, medynų struktūros, medžių aukščių ir skersmenų duomenys, išskiriamos atskirų medžių ar jų grupių lajos, nustatomos medžių rūšys. Atitinkamai apdoroti LIDAR duomenys leidžia tam tikru tikslumu nustatyti medynų tūrius ir jų pokyčius.
Kolegos iš Suomijos miškų centro Metsakeskus pristatė jų naudojamą LIDAR (žemės paviršiaus dangos skenavimo) technologiją, gaunamus duomenis bei šios technologijos plėtojimo galimybes. Pademonstravo kaip vykdomas duomenų atnaujinimas realiu laiku pasitelkiant miško mašinose įdiegtus medienos matavimo įrankius. Taip pat pristatė miško savininkui sukurtus įrankius patogiam miškų valdymui, paslaugų užsakymui elektroniniu būdu ir dar daugybę kitų įdomių dalykų.
Valstybinių miškų įmonės Metsähallitus/Forestry Ltd (o taip – Ltd nuo 2013-ųjų. Sako, kad lengva nebuvo, net tuometinis direktorius atsistatydino) specialistai pristatė naudojamą miškų informacinę sistemą „Silva“, atrinktuose medynuose pademonstravo kaip pasitelkus nuotoliniais metodais surinktą informaciją yra organizuojamas miško ūkinių priemonių planavimas, jų įgyvendinimas, vertingų miško buveinių identifikavimas ir apsauga. Taip pat įdomu buvo išgirsti apie suomių patirtį statant vėjo jėgaines miškuose.
Suomijoje įgytos žinios galėtų būti naudingos Lietuvos specialistams kuriant naujos kartos informacijos apie miškus surinkimo ir atnaujinimo sistemą, panaudojant minėtas technologijas. Tačiau... Tai pareikalautų nemenkų investicijų, o nauda iš jų dabartinėmis Lietuvos sąlygomis būtų labai abejotina. Esminis skirtumas tarp mūsų ir suomių – sukauptų miško duomenų panaudojimo tikslai. Miško duomenų surinkimo ir atnaujinimo sistemai suomiai kasmet iš valstybės biudžeto skiria ~ 40 mln. EUR, abipusiu sutarimu kažkiek prisideda ir stambūs miško savininkai, tokie kaip UPM. Metsakeskus, atitinkantis mūsų Valstybinę miškų tarnybą, tai daro stengdamasis padėti miško savininkams racionaliau, efektyviau valdyti savo turtą ir dėl to valstybė gauna papildomą grąžą sumokėtų mokesčių pavidalu. Pas mus gi viskas atrodo atvirkščiai: LR miškų valstybės kadastras, nepaisant gražių deklaracijų, tėra tik dar viena biurokratų naudojama reguliavimo priemonė. Paslėpę Konstitucijos 46-ąjį straipsnį pačiame giliausiame stalčiuje, kuo toliau nuo akių, Seimas ir Vyriausybė nieko kito nedaro kaip tik didina biurokratinę naštą ir suvaržymus privačiai nuosavybei, o miškų ūkį baigia sumonopolizuoti Valstybinės miškų urėdijos rankose. Ir čia nepadės jokie lazeriai ar kitokios pažangios technologijos. Sovietinis mąstymas “valstybė viską reguliuoja” privalo būti pakeistas pažangiu, laisvai Lietuvai priderančiu “valstybė yra ramstis privačios nuosavybės teise, asmens ūkinės veiklos laisve ir iniciatyva grindžiamam ūkiui”.
Teksto ir nuotraukų autorius:
Darius Dumbrava,
miškininkas, LMSA narys